# Saksittua

## Marihuanaa ja meskaliinia

Ennen uskallettiin väitellä julkisesti niistäkin asioista, joista nyt vaietaan. Erään yhdistyksen jäsenen selaillessa divarissa vuoden 1964 Suomen kuvalehteä, nro 45 7.11. 1964, hänen silmiinsä osui seuraava HYY:n järjestämän keskustelutilaisuuden kuvaus. Miten olisi tänään: kukahan julkkis uskaltaisi puhua myönteiseen sävyyn huumeista ja mikähän lehti julkaisisi sellaista tekstiä. Näin meidät on peloteltu herran pelkoon. Tekstin on kirjoittanut Maarit Niiniluoto, jutun otsikk o oli III ERÄ HUUMAUSAINEET. Väite: Huumausaineita ei pidä käyttää. Puolesta: Lääk. ja kir. tri Lenni Lehtimäki, vastaan: säveltäjä Otto Donner.

"Lenni Lehtimäki: Kaikkiin huumausainesiin liittyy tottumisen vaara. Alkuperäinen käyttötarkoitus unohtuu, tilalle tulee himo. Ollaan riippuvaisia lääkkeistä. Narkomania on lopullinen tila, jossa on menetetty kontrolli. Seurauksena on vaikeita psyykkisiä ja fyysisiä häiriöitä, jotka vaativat pitkäaikaista hoitoa. Minulla ei huumausaineisen takia ole ollut aihetta optimismiin.

Otto Donner: Kyllä minä ymmärrän, ettei siinä hyvin kävisi, jos alkaisin tässä pöydältä tarjoilla heroiinia. Mutta ei alkoholikaan ole hyvä huumausaine: se johtaa ikävään sammumiseen ja krapulaan, puukkotappeluihin, autohurjasteluihin jne. Miksei alkoholi a kielletä ja keksitä jotain uutta, joka johtaisi miellyttävämpään humalaan. Voin suositella kahta ainetta nimittäin marihuanaa ja meskaliinia. Edellisellä on positiivisia puolia: huomaa olevansa humalassa, laskuvaiheessa tulee nälkä, eikä koko ilosta tul e lainkaan krapulaa. Meskaliini taas suurentaa ja syventää taiteellisia elämyksiä, humalatilassa koetaan voimakkaita hallusinaatioita ja visuaalisia elämyksiä.

Ääni yleisön joukosta: Kyllä minä olen yrittänyt saada meskaliinia.

Otto Donner: Kyllä sitä saa.

Toinen ääni: - - - Mistä saa meskaliinia - - -

Puheenjohtaja Otso Appelqvist: Kysymys ei kuulu keskustelun piiriin."

## Poliisin suursaalis

Itse kukin on huomannut viime vuosina kummasti köyhtyvänsä, vanhukset jätetään hoidotta, skitsofreenikot ajetaan kaduille, Espoo tekee suursäästön lopettamalla vammaisten diskon ja pankkitukeen on kulunut vaivaiset 40 miljardia veronmaksajien rahoja. Vaik ka poliisin tulokset talousrikosten selvittelyssä ovatkin olleet aika vaatimattomia, niin toki tuloksiakin on saavutettu toisella sektorilla. Helsingin Sanomat kertoi 24.6.1993 vuoden kestäneestä operaatiosta, joka johti suureen huumausainetakavarikkoon. On se niin hyvä, että säästötoimet osataan kohdentaa oikein.

"IISALMI - Iisalmen poliisi on takavarikoinut sata grammaa hasista ja pienen määrän amfetamiinia noin vuoden jatkuneen seurannan tuloksena. Rikoskomissario Ilkka Aitto-ojan mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun amfetamiinia on tavattu Ylä-Savosta.

Takavarikoitujen huumeiden arvo olisi katukaupassa 11-12 000 markkaa. Aitto-oja arvioi, että hasista on vuoden aikana levitetty yhteensä noin kilon verran. Iisalmen lisäksi ainetta on kaupiteltu Kuopiossa, Kajaanissa ja Sonkajärvellä Sukevan keskusvankila ssa.

Jutun yhteydessä on vangittu kaksi nuorehkoa miestä ja kuulusteltu kaikkiaan 17 henkilöä. Juttua käsitellään Iisalmen kihlakunnanoikeudessa 12. heinäkuuta."

## Varo kamalaa kannabismyrkytystä

Kuten tiedämme Valitut Palat julkaisee paljon tekstiä, josta opimme asioita ympäröivästä maailmasta. Kun poliisi teki keväällä sopivasti mitoitetun tehoiskun vaarallisen Helvetin Enkeleiden hengailujäsenjengin MC Overkillin päämajaan saaden saaliikseen e rään motoristin tyttöystävän koiran ja pari luvallista metsästysasetta, niin tapahtumia ja niiden taustoja oivallisesti uutisoinut iltapäivälehdistökin oli toimittajien omien sanojen mukaan hankkinut vankat taustatietonsa Valituista Paloista. Valitut Pala t on julkaissut 1982 myös oivan kirjan Suomen Terveyskasvit. Luvussa Myrkylliset yrtit kerrotaan, miten hirveän myrkytyksen Hamppu (Cannabis sativa) saa aikaan, jos sitä polttaa.

"Myrkyllinen annos ja myrkytysoireet: 5-10 mg DTHC:tä sisältävien savukkeiden polttaminen aiheuttaa huumaantumisen ja vähintään 20 mg:n sisäänhengittäminen aiheuttaa mielisairauden oireita. Tavallisimmat oireet ovat tuntoharhat, persoonallisuuden muutokse t, veltostuminen, muuntunut näkö-, kuulo- ja tuntoaisti sekä ajantaju. Ajatusten harhaileminen, ajatteluvaikeudet, huonontunut tarkkaavaisuus, lähimuistin katoaminen. Sairaalloinen hyvänvoinnin tunne, alituinen tirskuminen. Huumaantumisen aikana kiihtynyt pulssi. Silmät tulevat punaisiksi. Katse on välinpitämätön ja väsynyt tai terävä ja kiiltävä. Kasvojen iho on hieman hehkuva. Yskää ja janoa. Voimakkaamman vaikutuksen alaisena epävarmaa kävelyä ja lihasnykäyksiä.

Myrkytyksen hoito: Äkillinen huumaantuminen ei tavallisesti vaadi erikoista hoitoa, vaikeissa tapauksissa tarkkailu, jotta hengitystiet pysyisivät auki ja verenkierto säilyisi."

## Naisen logiikalla huumepoliisiksi

Nykyposti 8/93:ssa seurakuntamestari Teemu Rantanen Anttolasta on huolissaan nuorten huumeiden käytöstä ja tapasi legendaarisen rikosylikomissario Torsti Koskisen ja tapaamisen kirjoitti muistiin koko kansan Hantta. Koskinen ja Teemu olivat raivoissaan va lmisteltavan huumausainelain yleisperusteluista, jossa käyttö ja pienten määrien maahantuonti, hallussapito ja valmistus poistettaisiin rangaistustoimien piiristä. Haastattelun lopuksi Teemu vielä kysyy, millainen ihminen on huumepoliisi, mikä vetää tässä vaarallisessa ammatissa? NP:n mukaan Torsti vastaa:

"Huumepoliisit ovat vähän poikkitaiteellisia tutkijoita. On pyrittävä selvinpäin löytämään se logiikka, miten narkomaanit ja ammattirikolliset ajattelevat. Naiset ovat tässä hommassa tosi nokkelia, liekö sitä kuuluisaa naisen logiikkaa! Koskinen vastaa ja haluaa muistuttaa vielä kerran, että nuori voi jäädä huumekoukkuun jo ensimmäisellä kokeilukerralla. Siksi huumevalistus on otettava erittäin vakavasti."

## Vihreä lanka: laillistakaa huumeet

Vihreän langan päätoimittaja Timo Harakka ottaa kantaa pääkirjoituksessa 24.6.1993 yhdistysrekisteritoimiston päätökseen olla rekisteröimättä Suomen kannabisyhdistys ja penää poliitikoilta ja vihreiltä vastuuta myös huumepolitiikassa, koska muuten asia on delegoitu Torsti Koskiselle kuten ennenkin.

"Mutta tiistaiaamun päivälehti kertoi, että oikeusministeriö ei rekisteröi Suomen kannabisyhdistystä, koska yhdistyksen toiminta on 'yhteiskunnassa vallitsevan oikeus- ja moraalikäsitysten vastaista'. ...

Oikeusministeriön päätös on päätön. Jos nyt juuri tämä yhteiskunta - tai ministeriön virkamiehistö - ei salli mietoja huumeita, muut yhteiskunnat sallivat. Johdonmukaisuuden nimissä ministeriön pitäisi lakkauttaa SETA, Greenpeace ja Aseistakieltäytyjäliit to; nekin yrittävät muuttaa suomalaisten asenteita ja lainsäädäntöä.

Suomalainen ahdasmielisyys on valtiovallan erityissuojeluksessa. ...

On ihan asiallista, että komissario Koskinen haluaa lisää varoja ja miehiä kotrolloidakseen "lisääntyvää" huumeidenkäyttöä elikä "tikittävää aikapommia". Liiottelu on hänen duuninsa.

Mutta on raukkamaista, että lainsäätäjät, poliitikot, ovat sysänneet kaiken vastuun tästä ikävästä asiasta poliisille. Todellinen aikapommi ei nimittäin ole itse huumeidenkäyttö, vaan sen laittomuus. Päättäjät kieltäytyvät vastuusta, joka heille kuuluu: o ttakaa huumeet yhteiskunnan haltuun. ...

Miksei yhteiskunta voisi hallita huumeiden jakelua ja laatua samalla tavoin kuin se säätelee niitä nautintoaineita, joihin alkoholiriippuvaiset ja tupakkanarkkarit ovat koukussa?

Valtio säätelisi huumekauppaa kuten alkoholin ja tupakan myyntiä: lisenssein ja luvin, joita se valvoo tiukasti ja rankaisee väärinkäytöksistä, kuten myynnistä alaikäisille. Hassisvero toisi valtion kassaan tuloja, joita voidaan käyttää valistukseen ja vi eroitukseen."

## Libertaristit: huumeet laillisiksi

Heinäkuun viimeisenä viikkona piti Kansainvälinen yksilönvapausyhditys ISIL Tallinnassa kokouksen Tomorrow Freedom!, jossa hollantilainen Tiburgin kaupungin tutkintaosaston johtaja ylikonstaapeli Tim Bremmers ruoti ja valotti Hollannin huumepolitiikkaa. H elsingin Sanomat selosti 1.8.1993 kokousta:

"Hollannin liberaaliksi tiedetty huumepolitiikka on hänen mielestään tekopyhää, koska se sallii vain kannabiksen käytön ja vähittäismyynnin. Tukkukauppa on kiellettyä, vaikka Hollannissa on noin 700 000 kannabiksen käyttäjää ja 15 000 "kahvilaa", joista voi ostaa marihuanaa.

Kahvilat joutuvatkin hankkimaan aineensa rikollisilta, mikä on rikollista. Saamistaan voitoista ne joutuvat maksamaan veroa, joten valtio osallistuu edunsaajana tähän itse luomaansa rikolliseen operaatioon.

Bremmersin mukaan kannabiksen suosio on laskenut niinä vuosina, jolloin "kahvilat" ovat saaneet myydä sitä. Kannabiksen käytön aloitusikä on myös noussut, koska marihuanalla ei enää ole nuoria houkuttelevaa kielletyn hedelmän vetovoimaa.

Bremmers uskoo, että myös koviin huumeisiin liittyvä rikollisuus saataisiin paremmin hallintaan, jos aineiden käyttö ja myynti laillistettaisiin kokonaan ja suurten huumekauppiaiden kanssa tehtäisiin sopimus pelisäännöistä 25 vuodeksi.

Bremmers on havainnut omassa työssään, että jokainen huumevalvontaan käytetty guldeni on hukkaan heitettyä rahaa. Kunnon libertalistina hän mainitsi myös periaatteellisen seikan, joka Tallinnan kokouksessa oli useimmille itsestään selvää:

'Jokaisella ihmisellä on oikeus huumata itsensä. Pako todellisuudesta on joskus jopa tarpeellista.'"

## Sainin 122 %

Suomen Vanhempainyhdistys IRTI HUUMEISTA ry julkaisee lehteä LÄHEINEN • ANHÖRIG. Lehden numerossa 4/ 1992 arvioi toiminnanjohtaja Saini Mustalampi Osmo Kontulan ja Kaj Koskelan tutkimusta Huumeiden käyttö ja mielipiteet huumeista, Suomi ja Eurooppa vertai lussa. Kun pitkän arvion lukee, tulee mieleen, että arviota leimaa tietty tendenssihakuisuus. Kukkanen löytyy väliotsikon122 % otti kantaa käytön rangaistavuuteen alta.

"Tutkimuksen mukaan ihmiset eivät kannata huumeiden laillistamista, mutta 'Tuoretta lakiesitystä huumeiden käyttäjien rankaisemista vankeudella suomalaiset vieroksuvat: 68 % piti pelkästä käytöstä sopivana rangaistuksena korkeintaan sakkoa.' Vastausprosen ttien erottelun mukaan ihmiset ottivat tähän kysymykseen innokkaasti kantaa: ei pitäisi rangaista 22 %, rangaistuksena sakko 68 %, rangaistuksena vankeutta 32 %. Vastausprosentti on siten tämän kysymyksen osalta 122 %."

Mitä Kontula ja Koskela todella kirjoittavat? Ao. kohta löytyy kirjan sivulta 95: "Enemmistö ihmisistä, eli 80 % miehistä ja 77 % naisista, on sitä mieltä, että pelkästä huumeiden käytöstäkin tulisi rangaista. Käytön rankaisemista vastustaa 22 % ihmisistä . Vain 32 % ihmisistä kuitenkin hyväksyy vankeuden rangaistukseksi huumeiden käytöstä. Selvän enemmistön (68 %) mielestä pelkkä sakko on riittävä rangaistus huumeiden käytöstä."

Saini, jos 22% vastustaa, niin 78 % kannattaa rankaisemista, minkä voit arvatakin (80 % miehistä ja 77 % naisista) tai laskea juuri ennen tekstiä olevasta taulukosta 21, jossa on miesten ja naisten lukumäärät. Kun lasket rankaisemista kannattavat 68 % ja 32 % yhteen, saat 100 %.

## Työsiirtolassa hasis-bileet

Edellisentyylistä journalismia harrastaa myös Iltalehti. Torstaina 29.7.1993 lehden kannessa komeili kissanpojan korkuisin kirjaimin: Valvonnassa pahoja puutteita Työsiirtolassa hasis-bileet, sivu 9. Kun kääntää sivun 9, niin sieltä löytyy seuraava uutinen:

"Helsingin työsiirtolan Tikkurilan osastolla eli Seutulassa poltettiin viime perjantai-iltana hasista. Pilvibileet keskeytyivät, kun työsiirtolan henkilökunta yllätti yhden vangin itseteosta. Hänet on siirretty Helsingin keskusvankilaan.

Helsingin työsiirtolassa on keskimäärin noin 120 vankia, joista puolet ovat ns. yhden kerran miehiä.

Perjantai-iltana viiden hengen huoneessa oli poltettu hasista, mutta touhu keskeytyi, kun henkilökunta yllätti yhden miehen polttelemassa pilviainetta.

Paikalta löytyi viisi grammaa hasista ja muutama gramma toistaiseksi tunnistamatonta ainetta, sanoo vanhempi konstaapeli Pekka Pöntynen LP:n lentoaseman osastolta.

Pöntysen mukaan tilanne oli hyvin rauhallinen eikä mistään suurista hasisbileistä ollut kyse. ..."

## Hiuksissa huumehistoria

Helsingin Sanomat kertoo uutisessaan 22.7.1993, että huumausaineiden käyttö pystytään selvittämään hiuksista:

"Huumausaineet jäävät hiuksiin pysyvästi. Hiuksesta pystytään selvittämään aineen laatu ja käyttötiheys sekä se, koska aineita on käytetty. Huumeiden käytön selvittämiseksi kelpaa yhtä hyvin parta. Ihokarvoista huumeen löytäminen on vaikeampaa.

Koska hiukset kasvavat noin senttimetrin kuukaudessa, kymmenen sentin hiuksista selviää huumeiden käyttö kymmenen viime kuukauden ajalta ja 20 sentin hiuksista noin puolentoista vuoden ajalta. vastaavasti puolen metrin hiuksista selviäisi huumeiden käyttö neljän vuoden aikana. ...

Hiusnäytteen ottaminen on tuttu menetelmä myös Yhtyneissä Laboratorioissa, jossa tehdään mm. työnantajien pyynnöstä huumetestejä työntekijöille. 'Hiuksista tutkimuksia ei ole täällä tehty. Tutkimukset on tehty virtsasta', kertoo vastaava kemisti Antti Lei nonen.

Leinosen mukaan testejä haluavat työnantajat ovat yleensä ylikansallisia suuria yrityksiä."

## Tarja Smura avasi kansan äänen

Iltalehti teki tähtihaastattelun Miss Suomesta Tarja Smurasta ke 8.9.1993, jossa Pauliina Airaksinen kysyy, "mitä kuuluu?" Tarja vastaa:

"Töitä on ollut valtavasti ja olen todella innostunut televisiotyöstä, koska siinä saan edustaa nuorten äänträ. Kolmekymmentä minuuttia ei riitä varsinaisen keskustelun syntymiseen, mutta ainakin siinä ajassa voin herättää ihmiset ajattelemaan."